Скорочена переговорна процедура: як застосовувати правильно
Із положень ст. 40 Закону про публічні закупівлі (далі — Закон) доходимо висновку, що переговорна процедура закупівлі – процедура, відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі.
Особливі строки скорочено переговорної процедури
Від звичайної переговорної процедури скорочену переговорну процедуру відрізняє строк укладення договору про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури. Так, скорочена переговорна процедура передбачає можливість укладення договору не раніше ніж через 5 днів (а не через 10) з дня оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.
Однак і не пізніше 20 днів (замість 35) з дня оприлюднення повідомлення.
Оскільки переговорна процедура — виняток, то ст. 40 Закону й визначає виключні можливості для реалізації такого винятку, а саме:
- якщо у замовника виникла нагальна потреба здійснити закупівлю у разі:
- виникнення особливих економічних чи соціальних обставин, пов’язаних з негайною ліквідацією наслідків надзвичайних ситуацій (пандемію коронавірусу теж можна сюди віднести), що унеможливлюють дотримання замовником строків для проведення тендера;
- надання у встановленому порядку Україною гуманітарної допомоги іншим державам;
- розірвання договору про закупівлю з вини учасника на строк, достатній для проведення тендера, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в договорі про закупівлю, який розірваний з вини такого учасника. Застосування переговорної процедури закупівлі в такому випадку здійснюється за рішенням замовника щодо кожного тендера;
- оскарження прийнятих рішень, дій чи бездіяльності замовника щодо триваючого тендера після оцінки тендерних пропозицій учасників, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків від очікуваної вартості тендера, що оскаржується;
- здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб оборони під час дії правового режиму воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях замовниками, визначеними у Законі України «Про оборонні закупівлі»;
- у разі закупівлі нафти, нафтопродуктів сирих, електричної енергії, послуг з її передання та розподілу, централізованого постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води, послуг з централізованого опалення, телекомунікаційних послуг, у тому числі з трансляції радіо- та телесигналів, послуг з централізованого водопостачання та/або водовідведення та послуг з перевезення залізничним транспортом загального користування.
Етапи проведення скороченої переговорної процедури
Етап 1. Прийняття рішення про обрання скороченої переговорної процедури та внесення змін до річного плану (за необхідності)
На цьому етапі важливо в рішенні тендерного комітету або уповноваженої особи навести обґрунтування необхідності застосування переговорної процедури у скорочені строки, з посиланням на відповідну норму Закону. Також передбачити внесення змін до річного плану закупівель, якщо такий вже був затверджений, і оприлюднити його в електронній системі протягом 5 робочих днів. Бо ж заборонено здійснювати закупівлю, яка не передбачається річним планом.
Етап 2. Запрошення учасників
Закон не містить вимог, яким саме чином має організовуватись зустріч замовника з учасниками. Тобто замовник може організувати цю процедуру будь-яким зручним для нього способом, приміром:
- направленням поштової кореспонденції,
- за допомогою електронного листа,
- зателефонувавши.
Важливо! Замовник, в будь-якому випадку, має керуватись принципами закупівель, зокрема:
- добросовісна конкуренція серед учасників;
- максимальна економія,
- ефективність та пропорційність;
- недискримінація учасників та рівне ставлення до них;
- запобігання корупційним діям і зловживанням.
А щоб довести замовнику, за необхідності, дотримання цих принципів доречно запрошувати на переговори учасників в письмовому вигляді, аби мати додаткові докази належного виконання законодавства про публічні закупівлі.
При цьому важливо завчасно повідомити учасників про необхідність взяти з собою підтвердження відсутності підстав для відмови йому (їм) в участі у процедурі закупівлі відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону про публічні закупівлі. А саме:
- підтвердження відсутності внесених відомостей про юридичну особу до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов’язані з корупцією правопорушення;
- непритягнення службової (посадової) особи учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичної особи, яка є учасником, до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов’язаного з корупцією;
- непритягнення суб’єкта господарювання (учасника) протягом останніх трьох років до відповідальності за вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів;
- незасудження фізичної особи, яка є учасником процедури закупівлі за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов’язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
- відсутність заборгованості із сплати податків і зборів (обов’язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника тощо.
Своєю чергою, замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель.
![image36](/webpcache/images/branding/logo_dz_computer.png.webp)
✅ Для вас цілу добу будуть відкриті статті, відеороз'яснення, зразки документів
Етап 3. Переговори та прийняття рішення про намір укласти договір
Враховуючи вимоги попереднього етапу стає зрозуміло, що під час переговорів будуть вирішуватись, зокрема такі питання:
- кількість,
- місце,
- строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг;
- ціна.
Також перевірятиметься відсутність заборон для укладення договору про закупівлю, передбачених ч. 1 ст. 17 Закону.
Етап 4. Оприлюднення повідомлення про намір укласти договір
Має бути здійснено протягом 1 дня з моменту прийняття рішення про намір укласти договір. До змісту такого повідомлення також ч. 6 ст. 40 Закону передбачені певні вимоги, серед яких і обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі з посиланням на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі; і узгоджена ціна пропозиції учасника процедури закупівлі; і конкретна умова застосування переговорної процедури закупівлі.
Етап 5. Укладення договору про закупівлю
Як вже було наголошено, може бути здійснено не раніше, ніж через 5 днів з моменту публікації повідомлення про намір укласти договір. Однак і не пізніше 20 днів, адже тоді замовник зобов’язаний буде відмінити переговорну процедуру.
Пам’ятайте, що ціна договору не повинна відрізнятись від узгодженої ціни пропозиції учасника, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов’язання в іноземній валюті. Інакше договір буде вважатися нікчемним, тобто не породжуватиме юридичних наслідків для сторін такого договору.
Переговорна процедура для закупівлі теплопостачання
Етап 6. Оприлюднення договору про закупівлю з додатками в електронній системі закупівель.
Зробити це необхідно протягом 3 робочих днів з моменту укладення.
Етап 7. Публікація звіту про виконання договору.
Здійснюється протягом 20 робочих днів з дня закінчення строку дії договору про закупівлю або його виконання сторонами, або його розірвання.
Стережіться оскаржень
Отже, скорочена переговорна процедура — це переговорна процедура з «особливими» строками, яка як виняток, потребує належних пояснень та аргументів для їх застосування. Замовнику слід подбати ще в момент прийняття рішення про обрання саме цієї процедури про належне нормативне обґрунтування такої необхідності. Бо ж, як показує практика, багато охочих не тільки оскаржити укладений договір, а й притягнути члена тендерного комітету/уповноважену особу до відповідальності за зловживання у зв’язку з обранням такої процедури.
Наприклад, у останньому випадку під час перегляду справи № 522/22383/20 Одеським апеляційним судом член тендерного комітету оскаржив накладений на нього штраф у розмірі більше 25 тис. грн, в тому числі завдяки поясненням, що негайна закупівля послуг консультування та технічної підтримки програмного забезпечення служби екстренної медичної допомоги сприяла вчасному наданню екстреної медичної допомоги, зокрема і особам із коронавірусом.
Головне пам’ятайте, що кожна процедура закупівлі індивідуальна. Враховуйте досвід інших, наводячи свою аргументацію.